עיקרי האירועים
- ההסלמה בגבול הצפון החלה בשבת לפנות בוקר (10 בפברואר 2018) בעקבות חדירת כלי טיס בלתי מאויש איראני לשטח ישראל, ששוגר מאזור שדה התעופה T-4 שבאזור העיר תדמור בסוריה, והופל על-ידי צה”ל בשטח ישראל. בתגובה לחדירת כלי הטיס, תקף צה”ל מטרות בסוריה, שכללו גם את קרון השליטה האיראני. במסגרת התקיפה התגובתית שוגרו טילי נ”מ לעבר מטוסי חיל האוויר, שהביאו להפלת מטוס “סופה” (F-16) בשטח ישראל. בתגובה להפלת המטוס, ביצע צה”ל תקיפה רחבת היקף נגד מערך ההגנה האווירית הסורי ומטרות איראניות בסוריה. עפ”י הודעת דובר צה”ל, תקף צה”ל 12 מטרות, בהן מטרות בשלוש סוללות הגנה אווירית סוריות וארבע מטרות איראניות.
המסרים המרכזיים בתגובות האיראניות
התגובות הפומביות הראשוניות באיראן להתפתחויות הביטחוניות החריגות בחזית הצפונית משקפות מאמץ של איראן להצניע את חלקה באירועים; להפגין חזית אחידה בין איראן, סוריה וחזבאללה מול ישראל; ולהציג את הפלת המטוס הישראלי כהצלחת “חזית ההתנגדות” לשנות את כללי המשחק ביחס להמשך הפרת ריבונות סוריה על-ידי ישראל. להלן פירוט.
הכחשת טענות ישראל ומזעור הנוכחות האיראנית בסוריה
- באיראן הכחישו את טענות ישראל בנוגע למעורבות איראנית באירועים בצפון והטילו על ישראל את האחריות להסלמה. בהראם קאסמי (Bahram Qasemi), דובר משרד החוץ האיראני, כינה את טענות ישראל בנוגע לחדירת כלי הטיס הבלתי מאויש האיראני ולמעורבות איראן בהפלת המטוס הישראלי “מגוחכות”. הוא ציין, כי איראן מסייעת לסוריה אך ורק באמצעות ייעוץ צבאי ובהתאם לבקשת הממשלה החוקית בדמשק. קאסמי ציין, כי זכותה של סוריה להגן על לכידותה הטריטוריאלית ולהגיב לכל תוקפנות זרה נגדה. לדבריו “המשטר הציוני” אינו יכול להסתיר את תוקפנותו ופשעיו נגד עמי האזור באמצעות שקרים (איסנ”א, 10 בפברואר 2018).
- חסין סלאמי (Hossein Salami), סגן מפקד משמרות המהפכה, דחה אף הוא, את טענות ישראל. במסיבת עיתונאים, שקיים סלאמי בשולי כנס שנערך לציון יום השנה ה-39 למהפכה האסלאמית, אמר סלאמי, כי איראן אינה מאשרת אף ידיעה המתפרסמת על-ידי ישראל, משום שהישראלים “הם שקרנים”. הוא ציין, כי אם הסורים יאשרו עניין זה, גם איראן תאשר זאת. סלאמי ביטא, אף הוא, את עמדתה הרשמית של איראן הגורסת, כי נוכחותה הצבאית בסוריה מוגבלת לייעוץ צבאי. בהתבטאות נוספת במסגרת הכנס הצהיר סלאמי, כי ביכולתה של איראן “לייצר גיהנום” עבור הציונים וכן לפגוע בכל הבסיסים האמריקאים באזור. הוא שב וחזר על הצהרת מנהיג איראן, עלי ח’אמנהאי, כי ישראל לא תתקיים בתוך 25 שנה (תסנים, 10 בפברואר 2018).
שינוי “כללי המשחק”
במקביל להכחשת מעורבות איראן בהתפתחויות בסוריה, הדגישו בכירים ואמצעי תקשורת איראנים, כי התגובה החריפה לתקיפת ישראל בסוריה, ובמיוחד הפלת המטוס הישראלי, מסמנת שינוי בכללי המשחק, שאפשרו עד כה לישראל להפר את ריבונותה של סוריה ולתקוף מטרות בשטחה ללא כל תגובה.
- עלי-אכבר ולאיתי (Ali Akbar Velayati), יועצו הבכיר של מנהיג איראן לעניינים בינלאומיים, אמר בתגובה לאירועים בסוריה, כי ממשלת סוריה והעם הסורי הוכיחו, שהם מוכנים להקריב את חייהם כדי להגן על שלמותה הטריטוריאלית של ארצם, על ביטחונם ועל עצמאותם. הוא ציין, כי העם הסורי וממשלתו, שנאבקו וניצחו במלחמה שנמשכה שבע שנים, אינם מוכנים עוד להסכים לתוקפנות מצד “המשטר הציוני” (איסנ”א, 10 בפברואר 2018).
- גם התקשורת האיראנית הציגה את האירועים בסוריה כשלב חדש במערכה נגד ישראל:
- במאמר פרשנות, שפרסמה סוכנות הידיעות האיראנית פארס (10 בפברואר 2018), נכתב, כי על ישראל להבין, שההתקפות החוזרות ונשנות שלה בסוריה והסיוע, שהיא מעניקה לדאעש, לא יעברו עוד בשתיקה מצד דמשק ו”ציר ההתנגדות”.
- במאמר נוסף, שהתפרסם באתר משרק ניוז (Mashregh News, 10 בפברואר 2018), נכתב, כי הפלת המטוס הישראלי מסמנת שלב חדש במאבק של “ציר ההתנגדות” נגד “המחנה המערבי-ציוני” בסוריה. על פי המאמר הפלת המטוס תחייב את ישראל להגדיר מחדש את עמדותיה לנוכח ההתפתחויות בסוריה. היא שמה קץ לעליונות האווירית הישראלית בסוריה ותגביל את פעולותיה הצבאיות של ישראל בסוריה באופן שיפגע בהתנהלות מתנגדי המשטר הסורי ו”קבוצות הטרור” הפועלות בדרום סוריה.
- המאמר במשרק ניוז מציין, כי אם הפלת המטוס הישראלי נעשתה בהסכמת רוסיה, הרי שהדבר מצביע על כך, שמצבה של ישראל מבחינה מדינית וצבאית נעשה מורכב יותר וכי ביקורו של ראש הממשלה בנימין נתניהו במוסקבה נכשל. התיאומים בין ישראל ורוסיה אינם יכולים לספק לישראל ביטחון מספק ו”ציר ההתנגדות” יכול לסגור בפני ישראל את המרחב האווירי הסורי, נכתב במאמר.
סיכום והערכה
שיגור כלי הטיס הבלתי מאויש האיראני מסוריה לשטח ישראל מהווה שלב נוסף במאמציה של איראן לבסס את השפעתה בסוריה וליטול חלק מרכזי בעיצוב המציאות בסוריה בעידן שלאחר נפילת המדינה האסלאמית. האירוע הנוכחי הינו חריג משום ששיגור כלי הטיס נעשה ישירות ע”י איראן ולא (כדרכה של איראן) באמצעות שליחים שיעים (Proxies). הדבר עלול , להערכתנו, להצביע על עליית הביטחון העצמי האיראני בסוריה, בעידן שלאחר נפילת המדינה האסלאמית.
- בפעילותה בסוריה חותרת איראן להשיג מספר יעדים מרכזיים:
- ייצוב ועיצוב המשטר הסורי תוך העמקת ההשפעה הפוליטית, הכלכלית, הדתית והתרבותית האיראנית בסוריה[1]. המשטר הסורי חיוני עבור איראן הן בשל היותו בעל ברית אסטרטגי של איראן בעולם הערבי והן בשל ההשלכות השליליות העלולות להיות לנפילת משטר אסד על ארגון חזבאללה כתוצאה מאובדן העורף הלוגיסטי הסורי (החיוני להעברת הסיוע האיראני לארגון).
- ביסוס מרחב השפעה איראנית-שיעי, שישתרע מאיראן דרך עיראק וסוריה ועד לבנון והים התיכון.
- הגברת מנופי הלחץ והחרפת האיום על ישראל תוך יצירת הרתעה כלפיה.
- דחיקת ארה”ב מסוריה ומהאזור כולו. ארה”ב נתפסת על-ידי איראן כאיום מרכזי על ביטחונה הלאומי ועל האינטרסים החיוניים שלה.
- ההסלמה בצפון בעקבות חדירת כלי הטיס האיראני לסוריה מתרחשת שעה שאיראן ניצבת בפני אתגרים גוברים בזירה הצפונית, ובהם: התקדמות המגעים להסדר מדיני בסוריה המחדדת את חילוקי הדעות בין איראן ורוסיה ביחס למאפייני ההסדר הפוליטי העתידי ועתיד הנוכחות הצבאית האיראנית בסוריה; כוונת הממשל בארה”ב להותיר כוח צבאי אמריקאי בסוריה במסגרת האסטרטגיה החדשה עליה הכריז הנשיא טראמפ להתמודדות עם איראן; תקיפות בסוריה המיוחסות לישראל, ובהן תקיפת שיירות איראניות המיועדות להעביר אמצעי לחימה מתקדמים לחזבאללה, ותקיפת מטרות איראניות באירוע הנוכחי, הממחישים את מגבלות חופש הפעולה האיראני בסוריה; הפעולה הצבאית התורכית בצפון סוריה, שהממחישה את כוונותיה של אנקרה לשחק תפקיד מרכזי בסוריה, גם אם תוך התעלמות מהאינטרסים של איראן; וסימני שאלה גוברים בנוגע למחויבות הנשיא אסד לאפשר לאיראן דריסת רגל צבאית קבועה בארצו[2].
דווקא על רקע אתגרים אלה, ניתן לראות בשיגור כלי הטיס האיראני ניסיון נוסף מצד איראן להציב עצמה כשחקן מרכזי המשפיע על המציאות החדשה בסוריה; לאתגר את ישראל המבקשת לבלום את השפעתה (הן הישירה והן באמצעות שלוחיה) בחזית הצפונית; ולשנות את כללי המשחק ביחס לפעילות צה”ל בסוריה ולתגובות לפעילות זו. עם זאת, להערכתנו, ניסיונה של איראן להצניע את מעורבותה באירועים עשוי להעיד, כי היא אינה מחפשת, בשלב זה לפחות, עימות ישיר עם ישראל והיא מעדיפה להמשיך באסטרטגיה של “הליכה על הסף” לקידום מרבי של יעדיה.
[1] להרחבה, ראו סקירת מרכז המידע למודיעין ולטרור "איראן בעידן שלאחר המדינה האסלאמית: יעדים, הזדמנויות ואתגרים", 23 בנובמבר, 2017, http://www.terrorism-info.org.il/app/uploads/2017/11/H_228_17.pdf. ↑
[2] סקירה מיוחדת בנוגע לאתגרים המשמעותיים הניצבים בפני איראן בזירה האזורית תתפרסם בקרוב ע"י מרכז המידע למודיעין ולטרור. ↑